Visnik Nacional noi academii nauk Ukrai ni
Ідентифікатор медіа R30-01477 Щомісячний загальнонауковий журнал Заснований у жовтні 1928 року
Видатний геофізик і геолог-тектоніст: наукова спадщина академіка Серафима Івановича Субботіна
Статтю присвячено пам’яті видатного вченого-геофізика, фахівця з вивчення глибинної будови земної кори і верхньої мантії методом гравіметрії, двічі лауреата Державної премії УРСР в галузі науки і техніки (1972, 1984), заслуженого діяча науки і техніки УРСР (1966), директора Інституту геофізики АН УРСР (1960—1976), академіка-секретаря Відділення наук про Землю АН УРСР (1963—1976), лауреата премії імені В.І. Вернадського АН УРСР (1976), доктора геолого-мінералогічних наук (1955), професора (1956), академіка АН УРСР (1961) Серафима Івановича Субботіна. Як цитувати: Легостаєва О.В. Видатний геофізик і геолог-тектоніст: наукова спадщина академіка Серафима Івановича Субботіна (до 120-річчя від дня народження). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 99—107. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.099
Авторське право (c) 2026 Visnik Nacional noi academii nauk Ukrai ni
Чорнобиль: 40 років поспіль. Огляд заходів із ліквідації наслідків та бачення майбутнього
Як цитувати: Носовський А.В. Чорнобиль: 40 років поспіль. Огляд заходів із ліквідації наслідків та бачення майбутнього (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 18—21. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.018
Про роль науки у забезпеченні обороноздатності держави
Як цитувати: Лебеденко А.В. Про роль науки у забезпеченні обороноздатності держави (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 22—24. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.022
Актуальні потреби Збройних Сил України у науково-технічних розробках і перспективи співпраці науки із сектором безпеки і оборони
Як цитувати: Гуляк О.В. Актуальні потреби Збройних Сил України у науково-технічних розробках і перспективи співпраці науки із сектором безпеки і оборони (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 25—27. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.025
Про результати фундаментальних та прикладних досліджень Відділення хімії НАН України
Як цитувати: Стрижак П.Є. Про результати фундаментальних та прикладних досліджень Відділення хімії НАН України (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 28—30. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.028
Трансформація наукової сфери України: основні кроки
Як цитувати: Курбатов Д.І. Трансформація наукової сфери України: основні кроки (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 31—34. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.031
Співпраця Каразінського університету з Національною академією наук України
Як цитувати: Кагановська Т.Є. Співпраця Каразінського університету з Національною академією наук України (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 35—37. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.035
Про співпрацю Національної академії медичних наук України з Національною академією наук України
Як цитувати: Лазоришинець В.В. Про співпрацю Національної академії медичних наук України з Національною академією наук України (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 38—39. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.038
Відновлення роботоздатності пошкоджених об’єктів транспортування та зберігання нафти і газу
Як цитувати: Крижанівський Є.І. Відновлення роботоздатності пошкоджених об’єктів транспортування та зберігання нафти і газу (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 40—43. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.040
Досвід підготовки операторів БпЛА в НАН України: практична реалізація результатів фундаментальних та прикладних досліджень
Як цитувати: Волков О.Є. Досвід підготовки операторів БпЛА в НАН України: практична реалізація результатів фундаментальних та прикладних досліджень (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 44—46. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.044
Людський капітал України: втрати внаслідок війни і перспективи повоєнного відродження
Як цитувати: Лібанова Е.М. Людський капітал України: втрати внаслідок війни і перспективи повоєнного відродження (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 47—50. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.047
Західний науковий центр: сьогодення та перспективи розвитку
Як цитувати: Назарчук З.Т. Західний науковий центр: сьогодення та перспективи розвитку (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 51—54. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.051
Трансформація енергетичної галузі в Україні та світі. Роль НАН України
Як цитувати: Русанов А.В. Трансформація енергетичної галузі в Україні та світі. Роль НАН України (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 55—58. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.055
Інструментальні композити з надтвердих матеріалів для оброблення деталей виробів подвійного призначення
Як цитувати: Туркевич В.З. Інструментальні композити з надтвердих матеріалів для оброблення деталей виробів подвійного призначення (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 59—62. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.059
Водні екосистеми Чорнобильської зони відчуження: 40 років в умовах тривалого забруднення
Як цитувати: Гудков Д.І. Водні екосистеми Чорнобильської зони відчуження: 40 років в умовах тривалого забруднення (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 63—67. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.063
Роль Національної академії наук України у відновленні зруйнованих і пошкоджених будівель та споруд
Як цитувати: Гордеєв В.М. Роль Національної академії наук України у відновленні зруйнованих і пошкоджених будівель та споруд (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 68—72. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.068
Українська мова сьогодні й завтра: академічні виміри
Як цитувати: Гриценко П.Ю. Українська мова сьогодні й завтра: академічні виміри (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 73—78. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.073
Російсько-українська війна: протидія в інформаційному просторі
Як цитувати: Ніколаєць Ю.О. Російсько-українська війна: протидія в інформаційному просторі (стенограма виступу на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 79—88. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.079
Гуманітарний потенціал України як продуктивна сила нової моделі національного буття
Як цитувати: Жулинський М.Г. Гуманітарний потенціал України як продуктивна сила нової моделі національного буття (доповідь з нагоди вручення Золотої медалі імені В.І. Вернадського НАН України, 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 89—93. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.089
Розвиток україністики та наукова діяльність українців в Австралії
Як цитувати: Павлишин М.Р. Розвиток україністики та наукова діяльність українців в Австралії (доповідь з нагоди вручення Золотої медалі імені В.І. Вернадського НАН України, 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 94—97. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.094
Національна академія наук України: підсумки 2025 року та пріоритети розвитку
23 квітня 2026 р. відбулася сесія Загальних зборів Національної академії наук України, присвячена підсумкам діяльності НАН України у 2025 р. та ключовим напрямам її подальшої роботи. Учасники сесії заслухали й обговорили звітну доповідь президента НАН України академіка НАН України А.Г. Загороднього, в якій було наведено основні результати фундаментальних і прикладних досліджень Академії за минулий рік. Під час заходу відбулася урочиста церемонія вручення Золотої медалі імені В.І. Вернадського НАН України, премій імені видатних учених НАН України та премії НАН України «За популяризацію науки». Як цитувати: Національна академія наук України: підсумки 2025 року та пріоритети розвитку (сесія Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 3—8. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.003
Академія в час випробувань: підсумки 2025 року та пріоритети розвитку
Як цитувати: Загородній А.Г. Академія в час випробувань: підсумки 2025 року та пріоритети розвитку (звітна доповідь на сесії Загальних зборів НАН України 23 квітня 2026 р.). Вісник НАН України. 2026. № 5. С. 9—17. https://doi.org/10.15407/visn2026.05.009
80-річчя академіка НАН України О.А. Борисенка
24 травня виповнюється 80 років видатному математику академіку НАН України Олександру Андрійовичу Борисенку. О.А. Борисенко — провідний геометр, один із засновників сучасної теорії підмноговидів. Його фундаментальні праці, присвячені зовнішній геометрії, геометрії грассманового зображення підмноговидів у евклідовому просторі, геометрії «в цілому», теорії потоків середньої кривини, теорії просторів Александрова, здобули широке визнання у світі. Він увів нові фундаментальні геометричні поняття та конструкції. Важливими досягненнями О.А. Борисенка є розв’язання низки принципових проблем геометрії підмноговидів, серед яких — багатовимірна проблема Гільберта для ізометричного занурення компактного ріманового простору постійної кривини в рімановий простір більшої кривини, проблема Бернштейна для двовимірних мінімальних поверхонь у сферичному просторі довільної вимірності, а також доведення багатовимірного узагальнення теорем Погорєлова щодо однозначної визначеності загальних опуклих гіперповерхонь у ріманових просторах сталої кривини. Науково-педагогічна діяльність О.А. Борисенка тривалий час була пов’язана з Харківським національним університетом ім. В.Н. Каразіна, де він пройшов шлях від студента до професора і протягом 32 років очолював кафедру геометрії. Останнє десятиліття він працює головним науковим співробітником Фізико-технічного інституту низьких температур ім. Б.І. Вєркіна НАН України. О.А. Борисенко — автор понад 120 наукових статей, 5 оглядів, 2 монографій та 2 університетських підручників. Під його керівництвом підготовлено 14 кандидатських дисертацій. О.А. Борисенко — лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки, премій НАН України ім. М.М. Крилова та ім. О.В. Погорєлова, його нагороджено орденом «За заслуги» ІІІ ст., відзнаками НАН України «За наукові досягнення» «За професійні здобутки» і «За підготовку наукової зміни» та іншими високими нагородами. Колеги та друзі щиро вітають Олександра Андрійовича зі славним ювілеєм і бажають йому міцного здоров’я, добробуту та натхнення для реалізації нових творчих задумів.
75-річчя академіка НАН України А.Г. Білоуса
8 травня виповнюється 75 років доктору хімічних наук, професору, заслуженому діячу науки і техніки України, академіку НАН України Анатолію Григоровичу Білоусу. У 1974 р. він закінчив факультет радіоелектроніки Київського політехнічного інституту, в 1978 р. — аспірантуру Науково-дослідного фізико-хімічного інституту ім. Л.Я. Карпова. Відтоді працює в Інституті загальної та неорганічної хімії ім. В.І. Вернадського НАН України, де нині обіймає посаду завідувача відділу хімії твердого тіла. А.Г. Білоус зробив значний внесок у розвиток неорганічної хімії та матеріалознавства. Його фундаментальні дослідження спрямовані на встановлення умов утворення, вивчення структури і властивостей складних неорганічних систем, розроблення високоефективних функціональних матеріалів для систем зв’язку, машинобудування та інших галузей промисловості. Роботи А.Г. Білоуса тісно пов’язані з потребами сучасної індустрії. На основі синтезованих ним оксидних систем створено керамічні матеріали й елементи різноманітного призначення: надвисокочастотні діелектричні резонатори, діелектричні підкладки для гібридних інтегральних схем, які використовують в апаратурі систем зв’язку, низьковольтні термостабілізовані керамічні нагрівні елементи для двигунів, висококоерцитивні ультрадисперсні порошки для систем магнітного запису інформації тощо. Створені матеріали та елементи на їх основі впроваджено на ЗАТ «Фазотрон-Україна», ДП «Харківське конструкторське бюро з машинобудування імені О.О. Морозова», BAT «Топаз», ДП «Оризон-Навігація», КП НВК «Іскра», ПрАТ «Міррад», ТОВ «Мікрохвиля» та інших підприємствах. А.Г. Білоус — автор понад 640 наукових публікацій (більш як 360 з них індексуються у Scopus), зокрема 12 монографій, 95 патентів і авторських свідоцтв на винаходи. Під його керівництвом виконано 19 проєктів з міжнародним фінансуванням. Серед його учнів доктор наук, 18 кандидатів наук, 3 доктори філософії. Вагомі наукові здобутки А.Г. Білоуса відзначено Державною премією України в галузі науки і техніки, орденом князя Ярослава Мудрого V ступеня, відзнакою «За наукові досягнення» і премією імені І.П. Пулюя НАН України.
80-річчя члена-кореспондента НАН України А.Л. Майстренка
24 травня виповнюється 80 років відомому вченому в галузі міцності структурно неоднорідних матеріалів та комп’ютерного моделювання фізико-механічних властивостей надтвердих композитів доктору технічних наук, професору, члену-кореспонденту НАН України Анатолію Львовичу Майстренку. Після закінчення у 1969 р. Київського державного університету ім. Т.Г. Шевченка А.Л. Майстренко працював в Інституті кібернетики ім. В.М. Глушкова НАН України та Інституті проблем міцності ім. Г.С. Писаренка НАН України, а з 1977 р. його трудова діяльність пов’язана з Інститутом надтвердих матеріалів ім. В.М. Бакуля НАН України, де він пройшов шлях від молодшого наукового співробітника до завідувача відділу комп’ютерного моделювання та механіки композиційних матеріалів. Наукові роботи А.Л. Майстренка відіграли важливу роль у розвитку теорії та практики комп’ютерного прогнозування фізико-механічних властивостей композитів на основі відомих властивостей компонентів, недосконалостей структури композитів та параметрів технологічної спадковості. Він розробив нові технології спікання композиційних алмазовмісних матеріалів, технологію виготовлення керамічних бронеелементів із реакційноспеченого карбіду кремнію, технологію зварювання, наплавлення і модифікації структури металів і сплавів тертям з перемішуванням. Наразі основним напрямом його досліджень є гібридні пари тертя кочення, зокрема визначення впливу параметрів трибологічного контакту на кінетику їх зношування. Науковий доробок А.Л. Майстренка налічує 372 публікації, серед яких 9 монографій, понад 50 винаходів і патентів. Він є членом редколегії журналу «Надтверді матеріали». Під його керівництвом підготували і захистили дисертації 7 кандидатів технічних наук та один доктор філософії. А.Л. Майстренко — лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки, премії ім. Є.О. Патона НАН України, заслужений діяч науки і техніки України. Його нагороджено Почесною грамотою Президії НАН України, відзнаками НАН України «За наукові досягнення», «За професійні здобутки» та «За підготовку наукової зміни».
75-річчя члена-кореспондента НАН України В.В. Турова
13 травня виповнюється 75 років доктору хімічних наук, професору, члену-кореспонденту НАН України Володимиру Всеволодовичу Турову. У 1973 р. В.В. Туров закінчив Київський національний університет імені Тараса Шевченка. Упродовж 1975—1986 рр. працював в Інституті напівпровідників АН УРСР та Інституті фізичної хімії ім. Л.В. Писаржевського АН УРСР. У 1987 р. перейшов до Інституту хімії поверхні ім. О.О. Чуйка НАН України, з 2014 р. очолює цей Інститут. В.В. Туров — визнаний спеціаліст у галузi хімії поверхні і теорії міжфазних явищ, супрамолекулярних взаємодій в адсорбційному шарі нанодисперсних оксидів, теорії гідрофобно-гідрофільних взаємодій, структури води, ЯМР-спектроскопії адсорбованих молекул та ін. Він проводить фундаментальні дослідження з вивчення фізико-хімічних властивостей нанорозмірних об’єктів, що контактують з поверхнею твердих тіл з розвиненою поверхнею. Пiд час роботи в Інституті хімії поверхні iм. О.О. Чуйка НАН України В.В. Туров сформував унікальний підхід до визначення структурних і термодинамічних параметрів адсорбованої води із застосуванням методу низькотемпературної ЯМР-спектроскопії. Він виконав цикли робіт, присвячених встановленню структури води, адсорбованої на поверхні різних типів неорганічних адсорбентів та біологічних об’єктів, впливу нанорозмірного стану на фізико-хімічні властивості води та водних розчинів, розробив наукові засади конструювання новітніх композиційних систем для використання в біотехнології та біомедицині. У доробку В.В. Турова понад 380 наукових статей, 5 монографій та розділів у монографіях. Він був керівником 1 докторської і 8 кандидатських дисертацій. За вагомі наукові досягнення його удостоєно Державної премії України в галузі науки і техніки (2016), нагороджено грамотами Міністерства освіти і науки України, Президії НАН України, відзнаками НАН України. Колеги та учні вітають Володимира Всеволодовича з ювілеєм і бажають йому міцного здоров’я, невичерпної енергії та подальших творчих звершень.
75-річчя члена-кореспондента НАН України Л.Ф. Гуляницького
21 травня 2026 р. виповнюється 75 років відомому українському науковцю в галузі кібернетики та інформатики доктору технічних наук, члену-кореспонденту НАН України Леоніду Федоровичу Гуляницькому. У 1973 р. Леонід Федорович закінчив Київський державний університет. У 1976 р. почав працювати в Інституті кібернетики імені В.М. Глушкова НАН України, з 2011 р. — завідувач відділу комбінаторної оптимізації та інтелектуальних інформаційних технологій. У 2005 р. захистив докторську дисертацію, в 2021 р. його було обрано членом-кореспондентом НАН України. Наукові дослідження Л.Ф. Гуляницького стосуються проблем і методів комбінаторної оптимізації та інтелектуальних інформаційних технологій. Він запропонував оригінальний підхід до створення моделеорієнтованих кооперативних алгоритмів комбінаторної оптимізації, розробив і дослідив гібридні алгоритми та метаевристики, побудував паралельні алгоритми, які апробовано при розв’язуванні проблем оптимізації рішень, розробив низку моделей і методів середньострокового макроекономічного прогнозування. Запропонував інформаційні технології підтримки ухвалення відповідальних рішень в умовах невизначеності та ризику, які було використано для створення інформаційно-аналітичної системи Верховної Ради України та прикладних комп’ютерних систем різного призначення. Л.Ф. Гуляницький — автор понад 250 наукових праць, серед яких 6 монографій і навчальних посібників. Його роботи охоплюють широке коло питань підтримки та оптимізації рішень при плануванні місій БпЛА та гібридних рухомих роботизованих систем, розроблення математичних моделей задач і алгоритмів ройового інтелекту для їх розв’язування. Л.Ф. Гуляницького удостоєно Державної премії України в галузі науки і техніки, премій ім. В.М. Глушкова, ім. В.С. Михалєвича та ім. С.О. Лебедєва НАН України. Наукова спільнота, колеги та друзі щиро вітають Леоніда Федоровича з ювілеєм, зичать йому міцного здоров’я, радості й натхнення на довгі роки, плідної творчої праці, мирного неба, щастя і добробуту.
70-річчя члена-кореспондента НАН України М.П. Кузнєцова
1 травня виповнюється 70 років відомому вченому в галузі відновлюваної енергетики докторові технічних наук, члену-кореспонденту НАН України Миколі Петровичу Кузнєцову. М.П. Кузнєцов народився у 1956 р. У 1978 р. закінчив з відзнакою Київський державний університет ім. Т.Г. Шевченка. У 1991 р. захистив дисертацію на здобуття наукового ступеня кандидата фізико-математичних наук, у 2015 р. — на здобуття наукового ступеня доктора технічних наук за спеціальністю «Перетворювання відновлюваних видів енергії». У 2025 р. його обрано членом-кореспондентом НАН України за спеціальністю «Децентралізовані енергетичні системи та комплекси». М.П. Кузнєцов понад тридцять років займається проблемами використання відновлюваної енергії. Останні 18 років він працює в Інституті відновлюваної енергетики НАН України, де нині обіймає посаду заступника директора з наукової роботи. Наукова діяльність М.П. Кузнєцова спрямована на вирішення проблем використання відновлюваних джерел енергії у складі електроенергетичних систем. Результати досліджень, виконаних ним особисто та під його науковим керівництвом, утворюють достатню наукову базу для визначення впливу випадкової природи відновлюваних джерел на якість забезпечення електричною енергією енергосистем та енергокомплексів різного рівня централізації. Науковий доробок М.П. Кузнєцова відображено у понад 150 працях, він є автором та співавтором 18 монографій, керівником розроблення трьох впроваджених ДСТУ. Микола Петрович є гарантом освітньої програми з електроенергетики в аспірантурі Інституту відновлюваної енергетики НАН України, а також доцентом НТУУ «КПІ ім. Ігоря Сікорського». Він заступник головного редактора журналу «Відновлювана енергетика», член редколегії журналу «Системні дослідження в енергетиці». Його нагороджено премією ім. В.М. Хрущова НАН України. Колеги сердечно вітають Миколу Петровича з ювілеєм і бажають йому міцного здоров’я, творчого довголіття, життєвої енергії та нових професійних успіхів.
70-річчя члена-кореспондента НАН України Б.І. Баска
12 травня виповнюється 70 років відомому вченому в галузі теплофізики і теплоенергетики члену-кореспонденту НАН України Борису Івановичу Баску. У 1978 р. Б.І. Басок закінчив фізичний факультет Київського державного університету ім. Т.Г. Шевченка. У 1984 р. захистив дисертацію на здобуття наукового ступеня кандидата фізико-математичних наук, а в 1998 р. — дисертацію на здобуття наукового ступеня доктора технічних наук, у 2007 р. одержав звання професора. У 2006 р. його обрано членом-кореспондентом НАН України за спеціальністю «Технічна теплофізика». Б.І. Басок понад сорок років працює в Інституті технічної теплофізики НАН України. Упродовж 1993—2016 рр. був заступником директора з наукової роботи, з 2003 р. — завідувач відділу теплофізичних основ енергоощадних технологій. Б.І. Басок є провідним вченим у галузі нестаціонарних процесів тепломасообміну і гідродинаміки в гетерогенних дисперсних середовищах. Він здійснив фундаментальні дослідження дискретно-імпульсного введення і трансформації енергії в дисперсних рідинних системах. Б.І. Басок започаткував науковий напрям і сформував наукову школу з розвитку енергоефективності. Під його керівництвом розроблено інноваційне обладнання і технології для підвищення енергоефективності, які застосовано у спорудженій на території Інституту експериментальній будівлі, що є повноцінною науково-технічною і технологічною теплофізичною лабораторією. Б.І. Басок — автор понад 450 наукових праць, у тому числі 24 монографій. Він підготував 11 кандидатів та 4 докторів технічних наук. Б.І. Басок є лауреатом Державної премії України в галузі науки і техніки, премії ім. В.І. Толубинського НАН України. Його нагороджено Почесною грамотою Верховної Ради України, відзнаками НАН України, грамотами міністерств України. Колеги сердечно вітають Бориса Івановича з ювілеєм і бажають йому міцного здоров'я, подальших творчих успіхів і нових здобутків.
60-річчя члена-кореспондента НАН України О.В. Махненка
28 травня виповнюється 60 років відомому вченому в галузі математичного моделювання фізичних процесів при зварюванні доктору технічних наук, професору, члену-кореспонденту НАН України Олегу Володимировичу Махненку. Після закінчення у 1989 р. Київського відділення Московського фізико-технічного інституту О.В. Махненко працює в Інституті електрозварювання (ІЕЗ) ім. Є.О. Патона НАН України, де пройшов шлях від інженера до завідувача відділу. Наукова діяльність О.В. Махненка охоплює широкий спектр проблем у галузі зварювання та споріднених процесів і технологій, математичного моделювання напружено-деформованого стану зварних конструкцій, міцності та ресурсу зварних вузлів. Одним із найважливіших його досягнень є розроблення чисельного методу визначення загальних деформацій великогабаритних зварних конструкцій на основі знання функції усадки від зварювання. Він створив нові моделі механіки зв’язаних полів та ефективні методики розрахунку і дослідження теплових, механічних та радіаційних полів у зварних конструктивних елементах обладнання реакторів типу ВВЕР (водо-водяних енергетичних реакторів) з урахуванням явищ радіаційного розпухання та радіаційної повзучості матеріалу. Останніми роками О.В. Махненко приділяє значну увагу розробленню методів підвищення надійності і ресурсу елементів конструкцій транспортного призначення, в тому числі авіаційного та залізничного транспорту, які мають важливе значення для обороноздатності держави. Олег Володимирович є лауреатом Державної премії України в галузі науки і техніки. Його науковий доробок налічує 192 наукові праці, серед яких 3 монографії, 1 підручник, 2 патенти. Під його керівництвом захищено чотири дисертації на здобуття наукового ступеня кандидата технічних наук і доктора філософії, здійснюється підготовка 2 аспірантів. О.В. Махненко є членом редколегії журналу «Автоматичне зварювання», секретарем спеціалізованої вченої ради Д 26.182.01 при ІЕЗ ім. Є.О. Патона НАН України, членом Національного комітету України з теоретичної і прикладної механіки.
50-річчя члена-кореспондента НАН України Ю.В. Рассуканої
5 травня виповнюється 50 років доктору хімічних наук, професору, члену-кореспонденту НАН України Юлії Вікторівні Рассуканій — знаній вченій, талановитому організатору науки, яка перебуває у розквіті творчих сил і наукового натхнення. У 2001 р. Ю.В. Рассукана закінчила Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського». Відтоді вся її наукова діяльність нерозривно пов’язана з Інститутом органічної хімії НАН України, де вона пройшла шлях від молодого дослідника до провідного науковця та організатора науки і з 2021 р. обіймає посаду заступника директора з наукової роботи. Ю.В. Рассукана — відома фахівчиня в галузі органічної та елементоорганічної хімії. Її наукові інтереси охоплюють системні дослідження хімії фосфоро-, боро- та фтороорганічних сполук, амінокарбонових і амінофосфонових кислот, асиметричного синтезу, а також високоелектрофільних ненасичених систем. У науковому доробку Ю.В. Рассуканої понад 150 публікацій, серед яких 85 статей, розділ у монографії, 7 патентів. Під її керівництвом підготовлено й успішно захищено 6 кандидатських дисертацій. Вона є гарантом освітньої діяльності Інституту органічної хімії НАН України за спеціальністю 102 «Хімія», читає лекції аспірантам, керує їхньою педагогічною практикою. Юлія Вікторівна плідно поєднує наукову роботу з активною науково-організаційною діяльністю. Вона є заступником академіка-секретаря Відділення хімії НАН України, заступником головного редактора «Журналу органічної та фармацевтичної хімії», заступником голови вченої ради Інституту органічної хімії НАН України та спеціалізованої вченої ради Д26.217.01, членом експертної ради Міністерства освіти і науки України з питань атестації наукових кадрів з хімічних наук і хімічних технологій. У 2022 р. Ю.В. Рассукану удостоєно премії імені А.І. Кіпріанова НАН України. Колеги, учні та друзі щиро вітають Юлію Вікторівну з ювілеєм і бажають міцного здоров’я, реалізації найсміливіших ідей та подальших творчих звершень.
50-річчя члена-кореспондента НАН України А.О. Коваленка
27 травня виповнюється 50 років відомому вченому і організатору науки в галузі економіки доктору економічних наук, члену-кореспонденту НАН України Андрію Олексійовичу Коваленку. У 1993 р. А.О. Коваленко почав працювати в Раді по вивченню продуктивних сил України НАН України (РВПС), де пройшов шлях від лаборанта до ученого секретаря. У 2003 р. достроково закінчив аспірантуру РВПС, захистивши кандидатську дисертацію. З 2011 р., після реорганізації РВПС — учений секретар Державної установи «Інститут економіки природокористування та сталого розвитку НАН України», де в 2019 р. захистив докторську дисертацію. З 2024 р. — головний науковий співробітник цієї установи, яку 2025 р. перейменовано в Інститут демографії та досліджень якості життя імені Михайла Птухи НАН України. Наукові праці А.О. Коваленка присвячені проблемам стратегічного планування сталого просторового розвитку на макроекономічному і регіональному рівнях, економіки природокористування та сталого розвитку, інноваційного розвитку і розміщення продуктивних сил України. Він забезпечував координацію робіт установ у рамках цільових програм наукових досліджень Відділення економіки НАН України «Соціально-економічний потенціал сталого розвитку України та її регіонів у посткризовий період» і «Траєкторія сталого розвитку України до 2030 року» з підготовкою національних доповідей за їх результатами. Його наукові напрацювання і розробки впроваджено в діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, інших вітчизняних і міжнародних організацій. А.О. Коваленко є членом експертної групи МОН України з оцінювання ефективності діяльності наукових установ за науковим напрямом суспільних наук, головою секції Наукової ради МОН України та експертом цього міністерства, членом Постійної комісії НАН України з оцінювання ефективності діяльності наукових установ НАН України, членом конкурсних комісій та експертом Національного фонду досліджень України. А.О. Коваленка нагороджено Почесною грамотою Кабінету Міністрів України, грамотами і подяками органів державної влади і місцевого самоврядування та НАН України.
Постанова Загальних зборів НАН України, 23 квітня 2026 р.