Як російські історики відшукали "добру імперію": ліквідація Гетьманщини у світлі "нової" імперської історіографії (2014—2022 рр.) - Горобець, Віктор (Український історичний журнал, 2024)
Мета — проаналізувати представлення у сучасній російській історіографії історію взаємин Російської імперії з ранньомодерною Українською державою — Гетьманщиною, зокрема в тому її сегменті, що позиціонує себе адептом напряму нової історії імперії. Методологія базована на методах історіографічного аналізу й синтезу. Наукова новизна. Вперше системно висвітлено проблему застосування у сучасній російській історіографії запозиченого від західної історичної науки концепту «нової історії імперії» як способу історіографічного переформатування образу Російської імперії, зокрема в контексті розробки проблеми її взаємин з Українською ранньомодерною державою. Розглянуто питання реакції академічної спільноти РФ на поворот в історичній політиці 2014 р. Реконструйовано пріоритетні проблемні поля сучасного історіографічного представлення російсько-українських взаємин раннього нового часу. Встановлено, що найбільшу увагу російських істориків-новістів привертає проблематика обмеження й ліквідації автономії Гетьманщини. Процес поглинання імперією української ранньомодерної державності розглядається в контексті парадигм «закономірностей інтеграції Малоросії» та запозиченого в американській історіографії концепту «стратегій інтеграції». Повністю ігнорується насильниць кий характер інкорпораційних процесів. Прояви спротиву української еліти трактуються лише як певні особистісні фобії чи переслідування приватних корисливих інтересів. При цьому творці нової версії імперської історіографії активно критикують представників «нових історіографій» за телеологізм й «ідеологічні упередження», декларують наміри «деконструювати старі заідеологізовані міфи». Але в кінцевому результаті активно розбудовують новий імперський міф, в якому зусилля Російської імперії щодо поглинання та асиміляції інкорпорованих нею державних утворень представлено винятково в контексті позитивних змін: «ліквідація безладу», «поліпшення ефективності управління», «соціальний захист непривілейованих верств місцевого населення» тощо.