Прага, травень 1945 р., "визволення": арешти українських емігрантів - Рубльов, Олександр (Український історичний журнал, 2026)
Мета статті полягає в систематизації відомостей про «Празьку операцію» контррозвідки «СМЕРШ» в історичному контексті геополітичних змін у повоєнній Центрально-Східній Європі, встановленні особливостей «оперативно-слідчої роботи» й бази «речових доказів», висвітленні процесу реабілітації жертв тоталітарного терору на прикладі окремих групових та індивідуальних «справ». Методологія. Використано методи історичної реконструкції, порівняльного аналізу та історичної просопографії. Наукова новизна. Доведено, що «визволення» Праги у травні 1945 р. насправді було лише заміною нацистської окупації радянською. Реконструйовано механізм проведення «оперативно-слідчих заходів» і досудового слідства у «справах» українських емігрантів. Доведено, що силами спеціальних служб Кремля та його підручних з Києва підірвано інтелектуальний та людський потенціал «української Праги», вилучено архіви української громади, які частково були втрачені, але назагал закриті для наукової спільноти на десятиліття. Висновки. Черговим випробуванням для української інтелектуальної еліти в Центрально-Східній Європі, зокрема й у такому осередку українського культурного життя, яким була чеська Прага, наприкінці Другої світової війни стало завершення окупації нацистської та початок окупації радянської. Частина української громади Праги вже не вперше обрала еміграцію, але більшість залишилася, сподіваючись, що «більшовики змінилися». Сподівання виявилися марними. «Празька операція» контррозвідки «СМЕРШ» завдала нищівного удару локальній українській еліті: масові арешти й депортації, безглузді обвинувачення та неправедні вироки, роки таборів. Репресивні органи СРСР намагалися надати «справам» української еміграційної професури другої половини 1940-х рр. позірний характер доказовості й обґрунтованості, використовуючи можливості державних архівів МВС УРСР, щоб знайти інформацію про участь певної особи в Українських визвольних змаганнях, а також історико-мемуарну літературу української еміграції. До Чехословаччини змогли повернутися лише ті, хто вижив і мав чехословацьке громадянство. Реабілітація репресованих під час «Празької операції» 1945 р. тривала до 1990-х рр. Спецслужби Кремля не лише знекровили «українську Прагу», але й здійснили «архівоцид», вилучивши «празькі архіви» української еміграції.