Поступ як світоглядна максима: європейська подорож 1870—1873 рр. в інтелектуальній біографії М. Драгоманова - Шевченко, Анастасія; Ясь, Олексій (Український історичний журнал, 2025)
Мета — висвітлити та проаналізувати наукові, політичні, культурні, соціальні впливи, обставини й перебіг мандрівної історії М. Драгоманова у світлі його становлення як інтелектуала. Методологія дослідження спирається на поєднання аналітичних, компаративних і типологічних стратегій із репрезентацією М. Драгоманова як історика, громадського діяча та політичного мислителя. Розвідка побудована як сполучення і заразом нюансування кількох ракурсів і площин інтелектуальної біографії науковця. Висвітлюються основні колізії його мандрівки 1870—1873 рр., аналізується концепція поступу М. Драгоманова та його візія реформування / модернізації Російської імперії. Розглядаються його зацікавлення місцевими самоврядуваннями і провінційними літературами у Франції, Німеччині, Італії, Австро-Угорщині. Показано, що концепція поступу М. Драгоманова постала в дусі культурних патернів позитивізму, зокрема ідей пізньопросвітницького раціоналізму, космополітизму й гуманізму. Наукова новизна. З’ясовано, що візія М. Драгоманова щодо реформування Російської імперії спиралася на його концепцію поступу як соціальної, культурної та політичної еволюції. Ця візія передбачала політичну лібералізацію, державну децентралізацію, організацію місцевого самоврядування, справедливого судочинства, народної освіти за найкращими європейськими взірцями. Висновки. Мандрівна історія М. Драгоманова причинилась як до важливих світоглядних та інтелектуальних зрушень, так й усвідомлення можливого повороту його життєвого сценарію — політичної еміграції з Російської імперії. Відзначено, що політична концептуалізація М. Драгоманова акумулювала різні візії, зокрема О. Герцена, П.-Ж. Прудона, А. де Токвіля, Е. де Лабуле та ін. Обстоюється думка, що саме європейські рефлексії науковця спричинилися до формування його ідеалу державного устрою, котрому якнайкраще відповідала модель швейцарського федералізму, меншою мірою — конституційні системи Британської імперії та США.