Питання продовольчої кризи та проблема Голодомору в УСРР очима японських дипломатів - Павленко, Світлана (Український історичний журнал, 2025)
Мета — простежити сприйняття співробітниками японського консульства в Одесі проблеми продовольчої кризи та Голодомору; поглибити розуміння рівня інформованості офіційного Токіо щодо перебігу цих процесів; уточнити окремі сюжети, пов’язані з трагічними сторінками історії України 1920—1930-х рр. Методологічну основу становить принцип історизму, комплекс загальнонаукових і спеціально-історичних методів, зокрема проблемно-хронологічний та персоніфікації подій. Основні результати. Співробітники японського консульства в Одесі, з одного боку, виступали сторонніми спостерігачами в контексті різних подій локального життя, а з іншого — перебували під їх частковим чи повним впливом. Результатом їхньої роботи стали численні звіти, надіслані в Токіо. Доповідні записки, використані у процесі дослідження, умовно поділено на три групи відповідно до поточної ситуації: погіршення продовольчого забезпечення (1928—1931 рр.), Голодомор (1932—1933 рр.), його наслідки (після 1933 р.). Документи свідчать про визнання посадовцями дипломатичної установи вирішальної ролі радянського уряду у загостренні кризи, яка призвела до мільйонних жертв. Також одним із наслідків продовольчої кризи стала відмова в 1930 р. японської сторони від наміру організувати пряме морське сполучення з Одесою. Іншими причинами був спад товарного виробництва та заборона у СРСР приватного підприємництва. На противагу японським документам, джерела, що походять із Галузевого державного архіву Служби безпеки України, висвітлюють діяльність консульства крізь призму активності радянської контррозвідки. Ці матеріали розкривають погляди японських дипломатів, які вони висловлювали неофіційно у приватному спілкуванні, демонструють засудження ними радянської політики та глибокий шок через гуманітарну катастрофу. Попри тривожні тенденції поступового погіршення продовольчого забезпечення, представники Японії, як й інших країн, утримувалися від публічних оцінок дій влади.