Убивства людей із захворюваннями та інвалідностями в Україні під час нацистської окупації: категорії жертв, виконавці та обставини знищення - Титаренко, Дмитро (Український історичний журнал, 2024)
Мета — аналіз особливостей політики вбивств людей із захворюваннями та інвалідностями під час нацистської окупації України. Зумовлені метою завдання полягають у наступному: ідентифікувати основні групи людей, яких знищували за медико-соціальними показниками на окупованій території України, охарактеризувати особливості підготовки та здійснення вбивств людей із захворюваннями різних категорій, виокремити аспекти, що потребують додаткового аналізу та вивчення. Наукова новизна полягає в постановці питання щодо ставлення німецьких окупаційних властей до людей із захворюваннями та інвалідностями, визначенні основних груп пацієнтів, які піддавалися особливо жорстоким переслідуванням, введенні до наукового обігу низки нових джерел з українських і зарубіжних архівів. Висновки. Встановлено, що жертвами нацистських вбивств стало не менше 9 тис. пацієнтів психіатричних лікарень і відділень, сотні людей з інфекційними хворобами — хворі на тиф, туберкульоз, венеричні захворювання, особи похилого віку з хронічними захворюваннями та інвалідностями. Сотні жителів України, що захворіли під час перебування на примусових роботах у Німеччині, були вбиті в ході так званої «децентралізованої евтаназії». Внаслідок скорочення або позбавлення харчування, обмеження можливостей одержання медичної допомоги, погіршення санітарно-епідеміологічного стану жертвами окупації в дитячих будинках і притулках стали тисячі немовлят і малолітніх дітей. Ключову роль у вбивствах людей із захворюваннями й інвалідностями на окупованій території України відіграли айнзатц- і зондеркоманди поліції безпеки та СД. Співучасть в організації і подекуди здійсненні вбивств брали також вермахт, органи цивільної та військової адміністрації, німецька та українська поліція. У деяких випадках сприяння у виявленні людей із захворюваннями, організації та здійсненні вбивств брали також і місцеві медичні працівники. Перспективи подальших досліджень передбачають введення до наукового обігу матеріалів як українських, так і зарубіжних центральних і регіональних, а також відомчих архівів, врахування локальних контекстів. Потребують додаткового висвітлення такі аспекти, як: стратегії виживання і порятунку людей із захворюваннями та інвалідностями, вбивства мешканців України, що захворіли психоневрологічними чи інфекційними хворобами під час перебування на примусових роботах у Німеччині, схожість і відмінність у політиці щодо людей із захворюваннями та інвалідностями у різних зонах окупації, особливості повоєнного кримінального переслідування винних у вбивствах.