Зміни обсягів золотого запасу Державного банку Російської імперії напередодні та під час Першої світової війни - Орлик, Світлана (Український історичний журнал, 2024)
Мета полягає у дослідженні проблеми достатності в Російській імперії золотого запасу для забезпечення потреб її участі у Великій війні 1914—1918 рр. Методологія. Основу наукового пошуку становить сукупність загальнонаукових та спеціальних методів. Широко використовувалися спеціальні історичні методи, характерні для галузі економічної історії: історико-порівняльний, ретроспективний, історико-системний, метод історико-економічного аналізу. Наукова новизна. Розглянуто особливості застосування Російською імперією золотого монометалізму напередодні її вступу у Велику війну. Вперше проаналізовано співвідношення золотого фонду і кредитних білетів в обігу протягом 1898—1917 рр. та рух золота на рахунках Держбанку Російської імперії у 1913—1917 рр. Звернуто увагу на заходи російського уряду, що були спрямовані на пошуки внутрішніх резервів для поповнення запасів золота. Основні результати. Після переведення з 1897 р. власної грошової системи на золотомонетний стандарт Російська імперія отримала достатній обсяг золотого запасу для забезпечення золотом власної грошової системи, але його кількість залишалася критично недостатньою для повноцінного задоволення фінансових потреб ведення довготривалої війни. Вступивши у Велику війну, сподіваючись на її коротко терміновість, Російська імперія виявилася не готовою до значних фінансових витрат. Подальше збільшення зовнішніх запозичень під гарантії золотого фонду Державного банку призвело до поступового переміщення значних обсягів золота за кордон як застави за кредитними зобов’язаннями. Гарячкове вишукування золота у населення дало тимчасовий малоефективний результат. Запізніле звернення керівництвом країни уваги на важливу, зважаючи на наявні значні природні ресурси золота, в даному контексті галузь промисловості, золотодобувну, обумовило негативні наслідки для країни у скрутні воєнні часи.