Історія арешту Шевченкових приятелів Віктора та Михайла Закревських, Сергія де Бальмена в 1848 р. (до 210-річчя від дня народження Тараса Шевченка) - Карпінчук, Галина (Український історичний журнал, 2024)
Мета — дослідити документи про арешт братів Закревських та С. де Бальмена в 1848 р. Досягнення мети передбачає виконання таких завдань: окреслити історію вивчення теми взаємин «мочиморд» і Тараса Шевченка; встановити місце зберігання двох слідчих справ поетових приятелів; проаналізувати документи, в яких ідеться про митця (протоколи допиту заарештованих, опис вилученої шевченкіани); підкреслити значення цих матеріалів у вивченні життя і творчості Т. Шевченка; розкрити розслідування участі в балі, який давала Тетяна Волховська, гусарських офіцерів та наслідки «інциденту» для їхньої кар’єри. Архівні першоджерела розглянуто за допомогою загальнонаукових (аналіз, синтез, опис, узагальнення), історико-літературознавчих, текстологічних, джерелознавчих (історико-генетичний, біографічний, культурно-історичний, порівняльний, евристичний, критичний) методів. Наукова новизна та результати. Виявлені матеріали поглиблюють біограми Шевченкових приятелів, а саме відомості про народження, освіту, вдачу, військову кар’єру тощо. З життєпису М. Закревського стало відомо, що він у складі російської армії брав участь у підкоренні кавказьких народів та, ймовірно, якраз його свідчення Т. Шевченко використав під час написання поеми «Кавказ». Цінність для літературознавства має єдиний відомий на сьогодні лист письменниці Софії Закревської від 10 липня 1848 р., в якому, крім згадок про епідемію холери 1848 р. й замальовок української природи, також описано зовнішність В. Закревського. Його словесний портрет відповідає олівцевому рисунку у виконанні Т. Шевченка, про точність котрого довгий час велися дискусії. Оприлюднюється виконаний на запит III відділення огляд поеми «Тризна», видання якої (1844 р.) вилучили у В. Закревського разом із листами Т. Шевченка. Встановлено, що у третині документів розкривається участь гусарів у балі Т. Волховської в її маєтку Мойсівці. Тодішні події вплинули на висновок про їхню поведінку під час інспекції навесні 1848 р. та призвели до переведення кількох офіцерів-поляків в інші полки. Першоджерела можуть бути використані при підготовці нової академічної біографії Т. Шевченка, при впорядкуванні збірників документів шевченкіани, коментуванні творів тощо.