Антикваріаніст XVII ст. Якоб Спон — предтеча сучасного джерелознавства - Папакін, Георгій (Український історичний журнал, 2026)
Метою дослідження є висвітлення початків формування фундаментальної науки соціогуманітарного циклу — джерелознавства, формування уявлень про структуру всього наукового циклу, визначення предмета дослідження за ранньомодерної доби. Одним з «батьків» такого наукового напрямку став Якоб Спон, французький антикваріаніст, лікар, збирач античних артефактів. Розкриття обставин його життя та творчості дозволяє говорити про його вагомий внесок у початок становлення сучасної системи наукових знань. Методологічне підґрунтя дослідження сформовано традиційними підходами історизму та наукової неупередженості. Важливе методологічне значення мають уявлення про унітарну природу джерела незалежно від його форми й виду, міждисциплінарність джерельних досліджень, історію формування наукових уявлень про джерела, основи яких було закладено за доби Ренесансу та раннього модерну. Наукова новизна визначається необхідністю подолати як модернізаційний, так і ретроградний підходи до оцінки творчого внеску видатного французького вченого ренесансної доби Якоба Спона, майже невідомого в Україні, у розвиток наукового знання. Висновки. Вивчення життя та наукового доробку Якоба Спона свідчить, що він став одним із перших антикваріаністів, який спробував опрацювати структуру знань про джерела минулого. Він присвятив своє життя дослідженню античних і середньовічних речових джерел у Франції, Італії, Греції, Малій Азії. У своїй головній праці він писав про вісім джерелознавчих наук, що мали за мету всебічне описування таких залишків минулого. У комплексі вони мали складати науку археографію, тобто описування всіх джерел, які збереглися від античної доби. Це дає підстави говорити, що Я. Спон став справжнім «батьком» нинішньої науки про джерела, а не тільки сучасних археології, археографії, епіграфіки, культурології тощо.