Рух статолітів у статоцитах кореневого чохлика в умовах реальної та модельованої мікрогравітації - Кордюм, Є. Л.; Бриков, В. О. (Космічна наука і технологія, 2024)
Незважаючи на тривале використання різних видів клиностатів у космічній і гравітаційній біології, дискусії про їхню спроможність відтворювати ефекти реальної мікрогравітації в космічному польоті тривають дотепер. В роботі представлено дані про поведінку амілопластів – статолітів у статоцитах кореневих чохликів вищих рослин, що зростали протягом 3 – 5 днів при повільному і швидкому 2D-клиностатуванні, а також – реальної мікрогравітації в орбітальному польоті. Крім того, наведено дані про переміщення амілопластів у статолітах в умовах вібрації і прискорення у стартовому режимі польоту космічного апарата. Порівняльний аналіз показав чіткі відмінності в реакції статолітів на повільне (2 об./хв) і швидке клиностатування (50 об./хв). У першому випадку поведінка амілопластів була схожа на їхню поведінку в космічному польоті, вони не торкалися плазмалеми, у другому – чітко спостерігалися контакти статолітів з плазмалемою або її інвагінаціями (ломосоми), що є характерним для явищем для вібрації і прискорення. Таким чином, повільне 2D-клиностатування є найбільш адекватним методом для вивчення гравітропічних процесів статоцитах кореневого чохлика, а також їхньої реакції на мікрогравітацію у модельних наземних експериментах.