Україна надалі «випробується Чорнобилем»: Барановська Н.П. Випробування Чорнобилем. Київ: Юстініан, 2016. 293 с. - Деревінський, В. (Science and Science of Science, 2017)
У книзі розглянуто комплекс науково-технічних і суспільно-політичних передумов аварії на 4-му енергоблоці Чорнобильської атомної електростанції (ЧАЕС), що відбулася 26 квітня 1986 р., дії з її мінімізації, інформаційну ситуацію в країні, яка привела до падіння довіри суспільства до радянської влади. Звернено увагу на інженерно-технічні і медико-біологічні аспекти вирішення спричинених аварією проблем. Розкрито процеси, пов’язані із зоною відчуження і «Об’єктом «Укриття», відображено проблеми навколишнього середовища, умов життя, стану здоров’я і впливу аварії на долі людей. Окремий сюжет присвячено висвітленню громадської активності, викликаної аварією і фактом закриття ЧАЕС, який розглядається як політичний крок і довготривалий процес. Зазначено, що глобальна технологічна катастрофа стала закономірним результатом функціонування радянської тоталітарної держави, що радянський режим намагався применшити наслідки аварії викривленням або приховуванням інформації про події на ЧАЕС, що довгі роки ні в України, ні в інших країнах не знали правду про жахливі наслідки чорнобильської катастрофи. Автор вважає, що небажання радянського режиму ретельно вивчати уроки аварії на ЧАЕС передалось новій українській владі: в різноманітних інституціях, створених в останні роки, не знайшлось місця спеціальній структурі, що займалася б вивченням наслідків чорнобильської катастрофи.