Соціальні наслідки цифровізації: досвід Європейського Союзу - Ящишина, І. В.; Боднарчук, Т. Л. (Science and Science of Science, 2022)
У статті викладено результати дослідження впливу цифрової трансформації економіки на соціальний розвиток країн ЄС. Актуальність обраної проблеми обумовлена посиленням ролі процесу цифровізації в усіх аспектах сучасного суспільно-економічного життя та відносною неоднозначністю його наслідків, зокрема для соціуму. Дослідження ґрунтується на застосуванні методів класифікації (для систематизації позитивних впливів і загроз процесу цифровізації за низкою критеріальних ознак щодо соціальної сфери) і регресійного аналізу (для визначення напряму і щільності зв’язку між показниками цифровізації та соціального розвитку країн ЄС). Його інформаційною базою є наукові розробки іноземних і вітчизняних учених, а також статистичні дані ЄС та міжнародних організацій. Систематизовано та узагальнено позитивні впливи і загрози, створювані цифровізацією економіки у соціальній сфері загалом і за такими її напрямами: зайнятість і соціально-трудові відносини, рівень задоволення потреб, грамотність та освіченість населення, доступ до медичного обслуговування, соціальне забезпечення і захист, соціальна комунікація. Визначено, що соціальні наслідки, зумовлені процесом цифрової трансформації економіки та суспільства, носять суперечливий характер, адже інформатизація економіки крім позитивних ефектів для суспільства і людини посилює такі загрози, як структурне безробіття, соціальна диференціація, цифровий розрив, втрата конфіденційності та ін. Виявлено взаємозв’язок між рівнями цифрового і соціального розвитку економіки країн ЄС за допомогою побудови та верифікації економіко-математичних моделей залежності соціальних показників (індекс розвитку людини та індекс соціального прогресу) від вимірників рівня цифровізації (індекс цифрової економіки та суспільства й рейтинг цифрової конкурентоспроможності). Побудовані парні регресії підтверджують соціальну результативність цифровізації. А відтак виявлені результати можуть використовуватися вітчизняними органами державного управління для стратегічної підтримки цифровізації економіки України, в тому числі для подолання соціальних викликів.