Метод дискретизації для опису складних об’єктів, що важко формалізуються - Шевченко, Г. Я.; Білозубенко, В. С.; Марченко, О. А. (Science and Science of Science, 2024)
Протягом останнього десятиліття об’єктивне оцінювання наукових досліджень набуває дедалі більшої актуальності з огляду на виклики відкритої науки, сприяння підвищенню продуктивності наукових досліджень, прозорості та неупередженості оцінки дослідників. Але визначення якості і суспільного впливу наукових досліджень ускладнюється через їх відмінності залежно від галузі досліджень чи країни. Численні ініціативи потребують нових підходів до вимірювання суспільного впливу наукових досліджень, які забезпечуватимуть баланс між кількісними та якісними показниками і використання нормалізованих за галуззю та альтернативних метрик, особливо з урахуванням викликів відкритої науки. У статті надано огляд сучасних методів визначення суспільного впливу наукових досліджень у різних країнах світу (на прикладі Великої Британії, Іспанії, США, Канади, Австралії) та альтернативних метрик й інструментарію для вимірювання такого впливу (Dimensions, Th e Lens, SciVal), зокрема для досліджень у галузі масмедіа та комунікацій. Використано загальні (абстрагування, аналіз і синтез, аналіз джерел тощо) і спеціальні методи (контент-аналіз, аналіз медіа-дискурсу), а також окремі показники альтметрики. Визначено топ-10 статей із найвищим показником Altmetric Attention Score (AAS) і найвищим показником цитування за даними Dimensions. Виявлено, що найвищі показники AAS належать статтям про COVID-19, що вказує на підвищену суспільну увагу до теми світової пандемії. Для вимірювання суспільного інтересу в альтметричних показниках впливу обрано тематику російсько-української війни та відповідні дослідження (публікації 2022—2023 рр.) у галузі масмедіа та комунікацій (за базою Dimensions). З-серед 514 статей визначено 10 із найвищим показником AAS і наведено кількість цитувань для них. Виявлено, що вплив досліджень у галузі масмедіа та комунікацій навіть на актуальну тему війни у XXI столітті в центрі Європи набагато менший ніж медичних досліджень, а також має суттєво нижчу оцінку показника цитування. Зазначено, що недоліки альтметрики пов’язані з не цілком прозорою методологію та прихованим алгоритмом підрахунку: альтметрика є показником онлайн-уваги до статті (не завжди позитивної), а не якості відповідного дослідження, вона не придатна для порівняння статей з різних галузей наук.