Науково-організаційна діяльність вірусолога та міколога Семена Микитовича Московця (До 120-річчя від дня народження) - Мамедова, С. А.; Велентейчик, Т. М. (Science and Science of Science, 2020)
Статтю присвячено видатному українському агробіологу та фітовірусологу С.М. Московцю, який своїми дослідженнями мікологічних і вірусних захворювань рослин зробив значний внесок у боротьбу з хворобами рослин. Джерельну базу дослідження складають особисті наукові праці С.М. Московця та його колег і учнів, інформація з видань з історії НАН України, спогади його співробітників. Оскільки наукова спадщина С.М. Московця не знайшла належного відображення у довідниках і монографіях з історії ботаніки, біології та медицини, метою дослідження є відтворення діяльності вченого в різних регіонах колишнього СРСР (Азербайджан, Південь України), а також в АН УРСР, визначення його внеску у вирішення завдань загальнодержавного значення. Показано, що наукова діяльність вченого складалася з чотирьох періодів. В перший період (1930—1934 рр.) С.М. Московець був доцентом ботаніки Київського зоотехнічного інституту та Київської вищої комуністичної сільськогосподарської школи, де досліджував гриби, що ушкоджують деревину. Протягом другого періоду (1934—1952 рр.) він працював у Азербайджані. Саме цей період діяльності вченого залишається найменш дослідженим, і детальне відтворення історії його наукової роботи в цій республіці вимагає аналізу архівних матеріалів. У Закавказькому НДІ бавовництва С.М. Московець розробив ефективні заходи, спрямовані на боротьбу із захворюваннями бавовни та підвищення її врожайності. Проведені вченим дослідження вірусної хвороби бавовнику сприяли становленню фітопатології та попередженню захворювань в інших важливих для народного господарства культур — цукрового буряку, кукурудзи, томатів, картоплі, тютюну, пшениці, квасолі, сої, люпину, кормових бобів. У третій період (1952–1960 рр.) С.М. Московець працював в Українському НДІ зрошувального землеробства в Херсоні, де керував відділом захисту рослин і був заступником директора, продовжуючи дослідження в галузі фітопатології. Четвертий, найбільш плідний період діяльності С.М. Московця (1960—1971 рр.) пов’язаний із Києвом та Академією наук УРСР. Для розширення досліджень захворювання рослин на сучасному науковому рівні в 1960 р. вченого запрошують до Інституту мікробіології ім. Д.К. Заболотного, де він створює відділ вірусології (з 1963 р. — відділ вірусів рослин), а в 1962 р. стає директором Інституту мікробіології ім. Д.К. Заболотного. В статті показано роль ученого у перетворенні Інституту мікробіології і вірусології ім. Д.К. Заболотного на провідну наукову установу широкого профілю та в розгортанні вірусологічних досліджень у наукових установах України та інших республік СРСР, висвітлено організаційні здібності та педагогічний талант ученого.