Наукометричне та експертне оцінювання: дискусійні питання - Кармадонова, Т. М. (Science and Science of Science, 2022)
Стаття присвячена актуальним питанням оцінювання результатів наукової діяльності. Проаналізовано можливості та проблеми використання наукометричних та експертних методів оцінювання в сучасній науковій сфері. Використано матеріали Сан-Франциської декларації щодо оцінювання досліджень та Лейденського маніфесту щодо наукометрїі як документів, актуальних для вчених і громадськості. Підкреслено, що один із основних висновків, зроблених у зазначених документах, стосується недоречності переоцінки значення кількісних показників і необхідності врахування багатоаспектності завдань науки. Проаналізовано переваги та недоліки наукометричного оцінювання. Показано можливості та обмеження використання індексів цитування, індексу Хірша, імпакт-фактора та інших індексів для оцінювання продуктивності діяльності вчених, ефективності роботи наукових установ і престижності наукових журналів. Розглянуто сутність поняття «експертна оцінка» та основні методи її отримання: метод Дельфі, метод мозкового штурму, метод синектики. Висвітлено проблемні аспекти їх використання. Розглянуто моделі експертного оцінювання: одинарне «сліпе» рецензування, подвійне «сліпе» рецензування та відкрите рецензування. Показано, що можливості інтернет-середовища стали детермінантами переходу від моделі закритого допублікаційного рецензування до моделі відкритого постпублікаційного онлайнового рецензування. На підставі концепції постнормальної науки С. Фунтовича та Дж. Равеца розкрито сутність понять «розширена експертна спільнота» та «розширене експертне оцінювання»; показано, що вони відображають участь громадськості в оцінюванні науки та технологій. Підкреслено, що при розширеному експертному оцінюванні потрібно уникати ідеологічної, політичної та релігійної ангажованості. Проаналізовано формування нового феномену «бета-рідера» при оцінюванні наукових текстів. Розглянуто декілька онлайн-платформ «бета-рідерів». Зроблено висновок, що наукометричні та експертні оцінки мають використовуватись як взаємодоповнюючі аналітичні засоби.