Особливості фактора розуміння в наукових комунікаціях - Шевченко, Г. Я.; Марченко, О. А.; Шаблій, С. Є. (Science and Science of Science, 2023)
Стаття містить результати аналізу наукових комунікацій (НК), які відбуваються між такими суб’єктами, як наука, бізнес, влада та суспільство. Зокрема, досліджується комунікаційний розрив між цими суб’єктами. Про актуальність теми свідчать численні публікації вітчизняних і зарубіжних учених. Відомо, що успіх комунікації значною мірою залежить від розуміння та сприйняття інформаційного повідомлення (ІП), яке надсилається адресату. Відсутність ІП призводить до комунікаційних розривів, що знижує ефективність наукових комунікацій аж до повного непорозуміння. Метою дослідження є ідентифікація та структурування такого роду розривів, а також пошук шляхів їх подолання задля підвищення ефективності та успішного проєктування наукових комунікацій. Емпіричною основою дослідження є наукові праці провідних вітчизняних і зарубіжних учених. Методи дослідження — принцип сходження від абстрактного до конкретного (принцип Гегеля), а також загальнонаукові методи пізнання: аналіз, синтез, узагальнення, наукова дедукція та індукція. Проведене дослідження демонструє, що відмінність у ментальних моделях і тезаурусах комунікантів призводить до комунікативних розривів у розумінні — репрезентативних розривів, які в іноземній літературі позначаються терміном rGaps. Такого роду розриви виникають, коли відправники надають інформаційним повідомленням смисл, який не бачать одержувачі, створюючи в такий спосіб конфлікт у смислах і цінності інформації, що передається. Зроблено висновок, що для проєктування успішної НК слід враховувати фактор розуміння разом із супутньою йому фасцинацією. Запропоновано механізми і техніки, які сприяють усуненню репрезентативних розривів, що в окремих випадках дає змогу знайти вирішення проблеми розуміння в НК.