НАУКОВО-ПРАКТИЧНА КОНФЕРЕНЦІЯ МОЛОДИХ ВЧЕНИХ «СУЧАСНА ОНКОЛОГІЯ: ВІД ФУНДАМЕНТАЛЬНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ДО НОВИХ ТЕРАПЕВТИЧНИХ ПІДХОДІВ» 12–13 ЖОВТНЯ 2021 р., КИЇВ, УКРАЇНА - Гордієнко , I.M. (Oncology, 2026)
На базі Інституту експериментальної патології, онкології і радіобіології (ІЕПОР) ім. Р.Є. Кавецького НАН України 12–13 жовтня за ініціативи та підтримки Ради молодих вчених інституту відбулася науково-практична конференція молодих вчених «Сучасна онкологія: від фундаментальних досліджень до нових терапевтичних підходів», присвячена 30-й річниці Незалежності України. Ще одна пам’ятна дата, до якої було приурочено цю конференцію — це 95 років з дня народження Калерії Павлівни Ганіної (1926–2001), вченого в галузі генетики раку людини, заслуженого діяча науки і техніки України, лауреата премії ім. О.О. Богомольця НАН України. Науково-практична конференція мала на меті об’єднати як молодих дослідників раку, що займаються фундаментальною наукою, так і клініцистів для обміну думками, ідеями та навчання у провідних фахівців-онкологів України. Відкриття конференції розпочалося з вітального слова директора ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України професора, доктора біологічних наук Любові Георгіївни Бучинської (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України), яка в своїй доповіді висвітлила ключові етапи формування сучасної онкологічної науки Незалежної України та життєвий шлях Калерії Павлівни Ганіної. Створення української школи «генетики раку» не могло б відбутися без наукових відкриттів К. Ганіної. Вона однією з перших в Україні почала використовувати методологічні підходи генетики для вирішення актуальних проблем діагностики, прогнозу і терапії злоякісних новоутворень. Завдяки цьому у 1970-х роках сформувався новий науковий напрям — цитогенетична діагностика передпухлинних та пухлинних процесів. З доповіддю «Нові горизонти у вирішенні проблем онкології» виступив доктор медичних наук, професор, академік НАН України Василь Федорович Чехун (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України), який окреслив нові перспективні напрямки досліджень у сфері онкології, персоналізованої медицини та розумінні взаємовідношення пухлина-організм. Протягом двох днів роботи наукової конференції були представлені пленарні доповіді фахівців-онкологів, що розкривали ключові особливості патофізіологічного стану пухлини від сигнальних шляхів, генетичної нестабільності і до особливостей біології неопластичних клітин, способів терапії та методичних підходів до дослідження раку. Так, доктор фізико-математичних наук, професор Галина Іванівна Соляник (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України) представила доповідь на тему «Клітина і рак: від теорії до терапії», у якій було детально розглянуто історичний аспект формування розуміння особливостей злоякісно трансформованих клітин, а також, чим стратегія розвитку пухлинної клітини відрізняється від нормальних клітин та розвитку організму в цілому, якою є тактика лікування хворих на онкопатологію в XXI ст. Перше секційне засідання розпочалося з пленарної доповіді кандидата біологічних наук Інни Михайлівни Гордієнко (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України) «Сигнальні шляхи в розумінні біології та терапії раку», у якій було окреслено ключові принципи функціонування сигнальних мереж клітин, а також те, як сигнальні мережі змінюються при злоякісній трансформації клітин та як ці знання можуть бути використані для розробки цільової терапії. Особлива увага була зосереджена на причинах виникнення резистентності у пацієнтів онкологічного профілю до цільової терапії через складність взаємозв’язків між різними сигнальними шляхами та наявністю генетичних перебудов, що ведуть до порушення функціонування окремих складових сигнальних шляхів. Друге секційне засідання об’єднувало доповіді молодих дослідників з молекулярної генетики раку. У доповіді кандидата біологічних наук Ольги Володимирівни Брєєвої (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України) «Причини та наслідки нестабільності геному при онкогенезі» було розкрито питання асоціації між молекулярними змінами в геномі, механізмами підтримки генетичної стабільності в клітині та розвитком онкопатології. Детально було висвітлено відмінності в прояві нестабільності геному при спорадичних та спадкових формах раку. На третьому секційному засіданні були представлені доповіді експериментального характеру з використанням різних методичних підходів та модельних систем. Розпочала роботу засідання кандидат біологічних наук Олександра Олександрівна Лихова (ІЕПОР ім. Р.Є. Кавецького НАН України) з доповіддю «Культура клітин — невичерпний ресурс для сучасних досліджень в галузі онкології, токсикології, біотехнології та фармакології», у якій детально представила можливості використання культури клітин у доклінічних дослідженнях, у розумінні поведінки пухлинних клітин, пошуках нових терапевтичних підходів для лікування раку, критично висвітлила переваги та недоліки роботи в експериментальній системі in vitro. Особливістю цієї науково-практичної конференції була презентація громадської організації «Українське товариство дослідників раку». Було зазначено, що метою діяльності організації є об’єднання її членів для розвитку фундаментальних та прикладних досліджень раку, координації науково-дослідної роботи спеціалістів, що працюють у галузі експериментальної і клінічної онкології, та сприяння обміну досвідом між ними. Представлено інформацію щодо діяльності товариства та запропоновано всім охочим вступити до нього. Усього в рамках конференції результати експериментальних досліджень у вигляді усних і стендових доповідей представили 28 молодих науковців, аспірантів, студентів з різних наукових установ, таких як Інститут біохімії ім. О.В. Палладіна НАН України, Національний університет «Києво-Могилянська академія», Інститут молекулярної біології та генетики НАН України, Національний інститут раку МОЗ України, Національний університет охорони здоров’я України ім. П.Л. Шупика, ДУ «Інститут медичної радіології та онкології ім. С.П. Григор’єва Національної академії медичних наук України», Науково-дослідний інститут експериментальної та клінічної медицини Харківського національного медичного університету, ДУ «Інститут нейрохірургії ім. акад. А.П. Ромоданова Національної академії медичних наук України». При підведенні підсумків конференції учасники відзначили високий сучасний рівень наукових досліджень і впроваджень у медичну практику. Організаційний комітет науково-практичної конференції висловлює щиру подяку всім учасникам та сподівається на подальшу співпрацю.