СУЧАСНИЙ ПОГЛЯД НА СТОХАСТИЧНІ ЕФЕКТИ ІОНІЗУЮЧОГО ВИПРОМІНЮВАННЯ (до 36-ї річниці Чорнобильської катастрофи) - Чехун , В.Ф.; Дьоміна , Е.А. (Oncology, 2026)
Мета: провести аналіз накопичених біодозиметричних даних та перегляд теоретичних передумов стосовно стохастичних ефектів опромінення в діапазоні низьких доз на хромосомному рівні високорадіочутливих клітин крові людини. Результати: розглянуто характер дозової залежності індукованих генетичних пошкоджень в клітинах крові ліквідаторів наслідків чорнобильської катастрофи та медичних працівників, діяльність яких пов’язана с джерелами іонізуючого випромінювання. Особливу увагу приділено формуванню стохастичних ефектів в діапазоні низьких доз. Узагальнено, що накопичення хромосомних мутацій у клітинній популяції є потенційно онкогенним, а низькі (надфонові) дози іонізуючого випромінювання — канцерогенно небезпечними. Це означає, що у разі високої індивідуальної радіочутливості індуковані генетичні порушення, що виникають в соматичних клітинах професіоналів, здатні створювати передумови для виникнення та розвитку радіогенного раку. Oсобливу увагу представників фахової спільноти автори звертають на можливий вплив вірусу SARS-CoV-2 на радіочутливість організму реконвалесцентів COVID-19 та пропонують гіпотезу механізмів її підвищення на основі розвитку системного довготривалого запалення. Такий сценарій еволюції радіочутливості організму людини аргументує диференційований підхід до прогнозу виникнення стохастичних ефектів іонізуючої радіації та потребує подальшої експериментальної апробації з використанням комплексу релевантних радіобіологічних показників. Висновок: аналіз накопиченого матеріалу та перегляд теоретичних передумов у галузі радіобіології стосовно стохастичних (канцерогенних) ефектів іонізуючого випромінювання в діапазоні низьких доз підтверджує необхідність поглибленого дослідження впливу на їх формування індивідуальної (а не загальної) радіочутливості.