СИСТЕМА УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНИМИ ФІНАНСАМИ УКРАЇНИ: ПРОБЛЕМИ ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ - ЄФИМЕНКО , Тетяна (Економіка України, 2024)
Протидія загрозам безпеці національного економічного простору має супроводжуватися захистом фінансового суверенітету з боку владних структур. Безумовне здійснення середньострокових цілей зниження темпів приросту сукупної заборгованості країни у перспективі, вдосконалення урядових регуляторних механізмів розподілу обмежених ресурсів, підвищення якості надання конституційно гарантованих публічних послуг, підтримки інвестицій у реальний сектор економіки має бути ключовим орієнтиром для системи управління державними фінансами (СУДФ). Проаналізовано інституційні, макроекономічні, політичні, організаційні, інформаційні ризики, що можуть перешкоджати успішному вжиттю заходів, спрямованих на забезпечення послідовності та передбачуваності бюджетно-податкової політики, на запобігання дефолтним ситуаціям тощо. Результати практичної реалізації ухвалених у минулому році програмних документів, які регламентують Стратегію реформування СУДФ на 2017–2020 роки (далі – Стратегія) і План дій з її впровадження, свідчать, що недостатність скоординованого волевиявлення, а також консенсусу з приводу єдиного курсу змін у суспільстві негативно впливає на якість управління фіскальними ризиками та інвестиційними процесами, на ступінь синхронності в бюджетно-податковому регулюванні з іншими підоймами впливу держави на успішність управління змінами. Наголошено, що на високий ступінь залежності від міжнародної фінансової допомоги з метою посилення рівноважного стану економіки, на необхідність більш інтенсивного розвитку національного господарства, продовження структурних реформ вказано в оприлюдненому звіті Єврокомісії у зв’язку з черговою річницею укладання та імплементації Угоди про асоціацію між Україною та ЄС (Association Agreement – AA). Запропоновано шляхи нейтралізації руйнівних наслідків від будь-яких зовнішніх або внутрішніх трансформацій у соціально-економічній системі за допомогою рівноважних процесів суспільного відтворення, інтенсифікації капіталовкладень, сприяння розвиткові підприємництва, обмеження тіньової діяльності, забезпечення прозорості операцій з державними фінансовими активами, синергетичного ефекту управлінської взаємодії Уряду і НБУ.