КОНКУРЕНТОСПРОМОЖНІСТЬ ПОДАТКОВОЇ СИСТЕМИ В КОНТЕКСТІ РОЗШИРЕННЯ ФІСКАЛЬНОГО ПРОСТОРУ УКРАЇНИ - ЛУНІНА, Інна; БІЛОУСОВА , Олена; ФРОЛОВА , Наталія (Економіка України, 2020)
Для багатьох країн світу конкурентоспроможність податкової системи є складною проблемою, оскільки не тільки зменшує податкове навантаження на доходи підприємств, забезпечуючи активізацію факторів економічного розвитку, але й призводить до виникнення ризиків скорочення податкових надходжень і втрати стійкості державних фінансів. Податкова конкуренція вимагає знаходження компромісу між забезпеченням інвестиційних процесів і розширенням фіскального простору для вирішення актуальних соціально-економічних завдань в умовах нових глобальних викликів. Здійснено порівняльний аналіз результативності податкових реформ країн ЄС та України, спрямованих на зменшення податкового навантаження на бізнес та підвищення рівня конкурентоспроможності податкових систем. Попри успішність реформ у країнах ЄС, в Україні виявлено їх низьку результативність щодо впливу на інвестиційні процеси і створення умов для зменшення тіньової економіки. Визначено, що податкові реформи в Україні проводилися без урахування специфічних ефектів зміни умов оподаткування доходів підприємств, зокрема, впливу зниження ставок податків на рівень податкових надходжень у середньо- та довгостроковій перспективі, активізацію інноваційно-інвестиційної діяльності, динаміку інвестицій за межі країни, процеси детінізації економіки; тощо. Доведено, що пріоритетним напрямом підвищення міжнародної податкової конкурентоспроможності України має бути не зниження податкових ставок і скорочення податкових обмежень витрат при формування податкової бази з податку на прибуток підприємств, а вдосконалення амортизаційної політики в частині забезпечення прискорення відшкодування вартості основних засобів і нематеріальних активів, стимулювання капітальних інвестицій в оновлення виробництва на інноваційній основі. Обґрунтовано, що розвиток податкової системи України (інших країн з малою, відкритою економікою, з високим рівнем корупції та тіньової економіки) має відбуватися в рамках цілісної концепції сталого розвитку, з урахуванням можливих наслідків бюджетних рішень як для поточних, так і для довгострокових бюджетів, що стосуватимуться майбутніх поколінь.