МЕТОДИКА ОЦІНЮВАННЯ ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ СІЛЬСЬКИХ ТЕРИТОРІЙ УКРАЇНИ - ЗАЛІЗКО , Василь; МАРТИНЕНКО, Валентин (Економіка України, 2024)
Проведено системний аналіз діяльності вітчизняних дослідників різних аспектів щодо оцінювання рівня економічної безпеки України та існуючих методик оцінювання. Запропоновано ряд наукових обгрунтувань щодо можливості доповнення існуючих індикаторів економічної безпеки України з метою посилення контролю над соціально-економічним становищем сільських територій України. Виокремлено 10 основних складових економічної безпеки та проведено класифікацію їх базових індикаторів, динаміка значень яких є у вітчизняних статистичних виданнях. Встановлено важливість моніторингу раціоналізації структури виробництва та споживання енергоносіїв. Одним з магістральних напрямів дослідження цього питання є моніторинг споживання населення, бюджетних і комерційних структур природного газу, визначення доцільності переходу на альтернативні енергоносії. У першу чергу це стосується збільшення використання електричної енергії (оскільки, за офіційними даними, її в Україні виробляється з надлишком) та інтенсивного впровадження «зеленої» енергетики (енергії сонця, вітру та інших відновлюваних джерел енергії). На основі елементів факторного аналізу та з використанням мультиплікативної форми розраховано значення динамічного ряду інтегрального показника економічної безпеки сільських територій, що дало можливість встановити рівень інерції соціально-економічного розвитку сільських територій і визначити необхідність у збільшенні державної підтримки сільських територій України з використанням індексних методів визначення пріоритетних напрямів фінансування. Зокрема, на базі розрахованих значень динамічного ряду інтегрального індексу економічної безпеки сільських територій вказано на наявність як позитивних властивостей інерції розвитку сільських територій (згладжування негативної дії фінансово-економічних криз, стійкості, передбачуваності, стабільності тощо), так і негативних (складності структурної організації розвитку, тривалого часу виходу з рецесії, комплексності деградаційних змін та ін.).