МЕТОДОЛОГІЧНИЙ ПІДХІД ДО ВИЗНАЧЕННЯ РОЗМІРУ ДИФЕРЕНЦІАЛЬНОЇ ГІРНИЧОЇ РЕНТИ - СУХІНА , Олена (Економіка України, 2024)
У провідних зарубіжних країнах з розвинутою гірничодобувною про-мисловістю жителі є громадянами-рантьє. Угода про асоціацію між Україною та ЄС спонукає Уряд України до скорочення бідності. Тому необхідно оптимізувати механізм вилучення гірничої ренти та її справедливого розподілу між власником надр – українським народом – і надрокористувачами. Розкрито сутність оригінальної авторської методології визначення розміру диференціальної гірничої ренти для встановлення адекватних сучасним економічним реаліям розмірів рентних платежів за користування надрами для видобування корисних копалин, а також економічний механізм чесного розподілу гірничої ре-нти. Автором доведено наявність значного неврахованого потоку коштів, який повинен стати базою для відродження нашої держави і перетворення кожного українця на громадянина-рантьє. Для цього необхідно формувати нову систему вилучення гірничої ренти, в основі якої було б оподаткування надприбутку надрокористувачів – надлишку, тобто різниці між прибутком, одержаним надрокористувачем, і середньонормальним прибутком по галузі у добувній промисловості. На розвиток теорії ренти розроблено методологічний підхід до визна-чення розміру диференціальної гірничої ренти, алгоритм і авторську ме-тодологію визначення розміру диференційованих рентних платежів за користування надрами для видобування корисних копалин, яка враховує гірничо-геологічні та інші умови видобування корисних копалин, еконо-мічний механізм вилучення гірничої ренти у надрокористувачів, що складає наукову новизну даного дослідження. Тоді рента відповідатиме суті ренти, тобто враховуватиме гірничо-геологічні та інші умови видобування корисних копалин, кон’юнктуру ринку, а також певною мірою ступінь ризику. Коли погіршуються умови видобування, вичерпуються запаси корисних копалин, підвищується собівартість їх видобування, зменшується прибуток, тоді надрокористувачі повинні сплачувати менші податки. Розрахунки, проведені в рамках дії запропонованого механізму, дозволяють визначити, які саме залізодобувні підприємства України повинні сплачувати гірничу ренту. Впровадження авторської методології дозволить зберегти функцію ренти як економічного інструменту регулювання гірничих відносин у сфері надрокористування, сприятиме тому, що «запрацює» ст. 13 Конституції України, а також формуванню інституту громадянської власності на мінерально-сировинні ресурси та фонду громадянських дивідендів.