ЕФЕКТИВНІСТЬ ДЛЯ СВІТОВОЇ ЕКОНОМІКИ БРЕЙНСТОРМІНГУ ЛІДЕРІВ КРАЇН G7 - БОРЗЕНКО , Олена (Економіка України, 2020)
Розглянуто питання організації та проведення «мозкового штурму» (брейнстормінгу), при якому важливо виходити з наявності факторів, що негативно впливають на якість прийнятих у групі рішень, і розробити систему фільтрів, щоб не допускати подібних перекручень. На прикладі організацій G7 і G20 показано формати проведення брейнстормінгу. Так, завдяки ротації членів групи знижуються витрати групового мислення. У сучасній літературі зазначається, що групове мислення –– одна з найбільш серйозних форм деформації якості групових дискусій, наявність яких дає привід критикам групових форм експертизи звинувачувати їх у низькій ефективності порівняно з індивідуальними формами аналітичної діяльності. Визначено, що у масиві досліджуваних країн G7 виділяються такі моделі ринкової економіки: • неоліберальна (Велика Британія, США, Канада); • соціально-ринкова (Німеччина, Франція); • корпоративна (Японія); • південноєвропейська (середземноморський капіталізм; Італія). Констатовано, що «Група двадцяти» була обрана основним механізмом консолідації на рівні лідерів з початком мегакризи 2008 р. «Група семи/восьми» стала важливою міжнародною інституційної базою для формування нової G20, схваливши її створення в 1999 р., забезпечивши внутрішнє керівництво протягом всього часу існування, обґрунтувавши корисність зустрічей на рівні лідерів і запропонувавши багатий досвід своїх членів у головуванні в «Групі двадцяти» як на рівні міністрів, так і лідерів протягом перших років формування механізму останньої. Проаналізовано залежність світової економіки від економіки США. Підкреслено важливість збереження і зміцнення G20, переходу до структури колегіального лідерства, а не гегемонії.