СПЕЦІАЛІЗАЦІЯ АГРОПРОДОВОЛЬЧОГО ЕКСПОРТУ УКРАЇНИ: ТЕНДЕНЦІЇ, ДРАЙВЕРИ, ПЕРСПЕКТИВИ - ШУБРАВСЬКА, Олена (Економіка України, 2021)
Спеціалізація країн на світовому ринку є основою міжнародної торгівлі. Теоретичні засади глобальної спеціалізації сформовано концепціями міжнародної торгівлі, абсолютних і порівняльних переваг, альтернативних витрат. Експортну спеціалізацію України та її аграрного сектору визначають шість видів агропродовольчої продукції – кукурудза, пшениця, ячмінь, ріпак, соняшникові олія та макуха, які забезпечують майже третину загальнонаціонального і понад 70% агропродовольчого експорту держави. Отже, агропродовольчий експорт України є переважно сировинним і гіперспеціалізованим. Спеціалізація та інтернаціоналізація агропродовольчого виробництва і експорту України посилюються: зростають частки держави в загальносвітових обсягах експорту даних видів продукції, критично збільшується залежність вітчизняних аграріїв від імпорту багатьох видів виробничих ресурсів. Водночас частка імпортної складової в експорті Україною рослинницької продукції є порівняно невеликою. Сучасна модель глобальної агропродовольчої спеціалізації України вимагає коригування. Це необхідно як для збереження природно-ресурсного потенціалу аграрного виробництва, так і для забезпечення розвитку галузі в руслі сучасних загальносвітових соціально-економічних тенденцій. Для цього необхідно насамперед розширювати переліки виробленої сільгосппродукції і країн-імпортерів, активізувати залучення вітчизняних виробників до глобальних ланцюжків створення вартості, а також підвищувати частку продукції поглибленої переробки. Досягнення поставлених цілей зумовлює першочергову необхідність розвитку транспортно-логістичної інфраструктури та формування в державі ефективного інституційного середовища. Усе це має покращити умови ведення аграрного бізнесу і мотивувати його до дотримання природно-ресурсних обмежень і розвитку виробництв з глибокої переробки сільгоспсировини. Для збільшення кількості країн-імпортерів і розширення масштабів експорту вітчизняної агропродовольчої продукції потрібно також активізувати міждержавне торговельно-економічне співробітництво.