СПОТВОРЕНІ МОДЕЛІ ФІНАНСУВАННЯ ЯК ПРИСТОСУВАННЯ ДО ВИКРИВЛЕНОГО ІНСТИТУЦІЙНОГО СЕРЕДОВИЩА - КЕРІМОВ, Павло (Економіка України, 2023)
Досліджено вплив інституційного розвитку на економічні явища всередині країни, зокрема на стратегії виходу підприємств на ринок та їх функціонування. Встановлено, що в міру розвитку інституційного середовища фокус їх діяльності зміщується зі спроб використати викривлення інституційного середовища на свою користь (оптимізація оподаткування й отримання монопольних прибутків) на більш конкурентну поведінку (технічні й маркетингові інновації). Розглянуто зомбі-підприємства як приклад стратегії функціонування підприємств, що базується на використанні викривлень інституційного середовища на свою користь (високий рівень концентрації і олігополізації економіки разом з державною політикою сприяння кредитуванню). Показано негативний вплив, який справляє висока концентрація зомбі-підприємств на економіку країни, розглянуто існуючі підходи до їх визначення і орієнтовно нормальну поширеність. Досліджено український різновид зомбі-підприємств – підприємства з квазіризиковою і шахрайською моделями фінансування. Охарактеризовано викривлення інституційного середовища України, наявність яких зробила можливим функціонування підприємств з квазіризиковою і шахрайською моделями фінансування. Зокрема, це непередбачуваність і дороговизна судових процесів, що робить ініціацію процедури банкрутства з позиції малого кредитора майже неможливою; значний розрив у захисті прав великих і малих суб’єктів господарювання; успадкований спільний виробничий цикл значної кількості промислових підприємств та їх неспроможність вийти за його межі в пошуках як ринків збуту, так і контрагентів. Наведено характеристики підприємств з квазіризиковою і шахрайською моделями фінансування (стабільно від’ємний власний капітал при збереженні дохідної операційної діяльності, наявність кредиторської заборгованості, простроченої на 60 і більше днів). Окреслено орієнтовний рівень поширеності цих моделей фінансування, яка характеризується зростанням агрегованої галузевої частки непокритих зобов’язань.